Kas ir Telpiskās informācijas sistēmas?

Telpiskās informācijas sistēmas (TIS) varētu raksturot kā telpā un laikā saistītu datu ieguves, uzglabāšanas un analīzes uzskatāmu sistēmu.

ĢIS (Ģeogrāfiskās informācijas sistēmas) ir TIS, kurā tiek glabāti ģeogrāfiska rakstura dati.

Lietotāja un datora saistība

ĢIS citās valodās

Angliski – „Geographical Information System”

Amerikā lieto „Geographic Information System”

Krieviski – „Географические Информационные Системи”

Vāciski – „Geographische Informationssysteme”

Ar Franču valodu saistītās zemēs – „Geomatic”

Šo terminu „ģeomātika” izmanto daudzās pasaules augstskolās lai apzīmētu ģeodēziju, kartogrāfiju un zemes pārvaldību.

„Ģeogrāfija”

dabas zinātņu (fizioģeogrāfija) un sabiedrisko zinātņu (ekonomiskā un sociālā ģeogrāfija) sistēma, kas pētī Zemes ģeogrāfisko apvalku, dabas un ražošanas teritoriālos kompleksus, vides un cilvēku sabiedrības mijiedarbību (Sileniece G., 1991.).

Plašāka nozīmē – tā ir mācība par telpisko struktūru apzināšanu.

„Informācija”

cilvēkam izmantojamu ziņu (datu) kopums (valodas vārdi, attēli, skaņas, matemātiskie simboli), kas iekodēts kādā materiālā nesējā (Sileniece G., 1991.).

Kibernētisku skaidrojumu: „Par datiem uzskata ziņas, kas raksturo objekta stāvokli, ir attēlotas izmantošanai piemērotā veidā, bet konkrētajā situācijā neietekmē saņēmēja rīcību. Turpretī informācija ir ziņas, kas paplašina informācijas saņēmēja redzesloku un ir pamats tā aktīvai darbībai.”(Ilmete Z., 1989.)

„Sistēma”

atsevišķu funkcionējošu objektu (elementu) savienojums organiskā veselumā, ko raksturo darbības vienotība (Sileniece G., 1991.).

„Informācijas Sistēma”

sistēmu, kuras ietvaros tiek ievākti dati un pārveidoti lietderīgā, izmantojamā informācijā

Informācijas sistēmai jābūt labi izveidotam realitātes modelim (Theriault D. G., 1989).

Viens no rādītājiem, pēc kura var noteikt modeļa kvalitāti, ir iespēja to pielietot dažādās sfērās, neieguldot papildus līdzekļus datu ievadam.

ĢIS definīcijas
(Atlasīti pēc David J. Maguire, Michael F Goodchild, David W Rhind, 1991.
Norādes uz definīciju pirmpublicējumiem meklēt šajā grāmatā )

sistēma to datu savākšanai, uzglabāšanai, pārbaudei, apstrādei, analīzei un attēlošanai, kas ir telpiski saistīti ar zemi (DoE, 1987.);

jebkuru ar rokām vai ar datoru veiktu darbību kopums, kuras izmanto, lai uzglabātu un apstrādātu ģeogrāfiskos datus (S. Arnoff, 1989.);

organizatoriska struktūra, kas sevī ietver datu bāzu, ekspertīžu un nepārtrauktu, ilglaicīgu finansējumu tehnoloģiju (J. R. Cartter, 1989.);

ĢIS definīcijas

informācijas tehnoloģija, kas glabā, analizē un parāda gan telpiskus, gan netelpiskus datus (H. D. Parker, 1988.);

speciāls informācijas sistēmu gadījums, kad datu bāze sastāv no telpiski izkārtotu pazīmju, darbību vai notikumu novērojumiem, kas apskatāmi kā punkti, līnijas vai laukumi. ĢIS darbojas ar šiem punktu, līniju un laukumu da­tiem, iegūstot informāciju no datu bāzes (K. J. Dueker, 1979.);

ĢIS definīcijas

datu bāzu sistēma, kur datiem pārsvarā ir telpiska piesaiste. Ar šiem datiem veic virkni darbību, lai uzzinātu datu bāzes telpiskās sakarības (T. R. Smith, S. Menon, J. L. Starr, J. E. Estes, 1987.);

līdzeklis mēroga, laika un formāta ziņā atšķirīgu telpisko datu apvienošanai, (J. Starr, J. Estes, 1990.);

ĢIS definīcijas

automatizēta darbību virkne, kas nodrošina profesionāļus ar papildiespējām ģeogrāfisko datu glabāšanai, izsaukšanai, apstrādei un parādīšanai (V. M. Ozemoy, D. R. Smith, A. Sicherman, 1981.);

jaudīgs darbarīku kopums reālās pasaules telpisko datu savākšanai, glabāšanai, izsaukšana, pārveidošanai un atainošanai (P. A. Burrough, 1986.);

ĢIS definīcijas

sistēma, kas palīdz izdarīt lēmumus problēmu risināšanas vidē, iesaistot telpiska rakstura datus (D. J. Cowen, 1988);

sistēma, uzlabota ar ģeomodelēšanas spējām (Koshkariov A. V., Tikunov V. S., Trofimov A. M., 1989);

viens no vadības informācijas sistēmas veidiem, kas atļauj parādīt galveno informāciju karšu veidā (H. A. Devine, R. C. Field, 1986.);

ĢIS definīcijas

ĢIS tehnoloģija ģeogrāfiskai analīzei ir tas pats, kas mikroskops, teleskops un dators citām zinātnēm (R. F. Abler, 1988);

Ģeogrāfija priekš ĢIS ir tas pats, kas fizika inženierzinātnei (J. E. Dobson, 1991.).

ĢIS programmatūra

ĢIS programmatūra

Bet jāatceras, ka ĢIS programmatūra nav ĢIS, bet tikai līdzeklis tās izveidei (tāpat kā lineāls ir palīginstruments taisnas līnijas novilkšanai – jāiemācas ar to tikai ir rīkoties).

ĢIS nav tikai programmatūra, lai arī dators un programmas ir ļoti būtiska ĢIS sastāvdaļa.

ĢIS definīcijas

Elektroniska karte (karte, kas glabājas datora atmiņā) pati par sevi vēl nav ĢIS (arī tad ne, ja mēs varam uz tās atlikt kaut kādus mērījumu rezultātus, vai statistiskos rādītājus).

Ir jābūt iespējai dažādi analizēt šo karti. Metereoloģisko rādītāju vai transporta plūsmas automātiska pierakstīšana un attēlošana kartēs var būt tikai daļa no ĢIS.

ĢIS definīcijas grafisks attēlojums

Izglītots

lietotājs

ĢIS

Iekārtas

Program-

matūra

Telpiskie

dati

ĢIS definīcijas grafisks attēlojums

Digitāla

kartogrāfija

ĢIS

Datori-

zētā

projektē-

šana

(CAD)

Datu

bāzu

vadības

sistēmas

Informācijas iegūšanas

sistēmas

ĢIS definīcijas grafisks attēlojums

ĢIS, ka vienojoša sistēma

Ekonomika

Sociālā

sfēra

Vides

aizsardzība

Teksti

Fotoainas

Tabulas

ĢIS izveide

ĢIS uzbūve

Labi izveidotas ĢIS iespējas un pazīmes:

darbošanās ar lieliem datu apjomiem. Datiem jābūt viengabalainiem, te nedrīkst būt dalījums karšu lapās, kā tas ir, izmantojot papīra kartes. Visai apskatāmai teritorijai jābūt vienotai;

ātra un ērta piekļūšana informācijai;

datu laicīgums, tos viegli „uzsvaidzināt” un papildināt;

kvalitatīvs rezultātu noformējums;

samazina informācijas atkārtošanos;

Labi izveidotas ĢIS iespējas un pazīmes:

pieļauj datu apskati no dažādiem redzes punktiem

ļauj rast atbildi uz jautājumiem:

kas šeit atrodas (datu bāzes aptauja);

kur atrodas mūs interesējošie objekti (meklēšana pēc pazīmes);

kādas ir doto objektu telpiskās sakarības (īsākais ceļš, savstarpējā orientācija);

kur nokļūšu, ja došos pa šo līniju.

=>

Labi izveidotas ĢIS iespējas un pazīmes:

ļauj savstarpēji analizēt datus, kuriem telpiski ir dažādas robežas. Piemēram, meklēt sakarību starp augsnes tipu un augu sabiedrībām. Sistēmu nedrīkst ierobežot, iepriekš strikti nosakot kādus datus savstarpēji var analizēt. Datu un informācijas slāņu dažādība ir neparedzama un tikpat neparedzama ir šo slāņu iespējamās saiknes;

jāspēj modelēt dažādas situācijas rodot atbildes uz jautājumiem, kas sākas ar „kas notiktu, ja…”

=>

=>

Kopīga datu bāzu lietošana

<=

Telpiski dažādu objektu apvienošana

<=

Reljefa analīze

Neksponēta

ar mežiem

apklāta

virsma

Eksponēta

ar mežiem

neapklāta

virsma

Neksponēta

ar mežiem

neapklāta

virsma

Eksponēta

ar mežiem

apklāta

virsma

Senatnīgu ainavu vizualizēšana

Taurenes apkārtne 1911. gadā

Mikropasaulē

Datu uzglabāšana datorā

biti, baiti

binārā skaitīšanas sistēma

Nav

Slçdþu skaits

1

2

n

2n

Varianti

Pieraksts

0 1

00 01 10 11

Ir

Telpiskā un atribūtinformācija

Telpiskā un atribūtinformācija

Telpisko datu veidi

Izmantotā literatūra

Ilmete Z., 1989.; DATU MAŠĪNAPSTRĀDES SISTĒMAS PROJEKTĒŠANA,«Zvaigzne», Rīga

Maguire David J., Goodchild Michael F, Rhind David W. (ed.) , 1991.; GEOGRAPHICAL INFORMATION SYSTEMS (Principles and Applications) Volume 1. & 2., «Longman», London

Izmantotā literatūra

Sileniece G. (atbildīgā redaktore), 1991.; ENCIKLOPĒDISKĀ VĀRDNĪCA 2 sējumos, Latvijas Enciklopēdiskā Redakcija, Rīga

Theriault Deivid G., 1989.; AN OVERVIEW OF GEOGRAPHICAL INFORMATION SYSTEMS – THE TECHNOLOGY AND ITS USERS, Technical Paper 2 from Smallworld

Kārlis Kalviškis

2006-02-17T04:44:43